Subject: Märgukiri - üleminek taastuvelektrile
From: <[email-masked]>
To: <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>
Date: Mon, 14 Jul 2025 16:00:16 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Oleme tutvunud konkurentsivõime eksperdikogu 05.06.2025 raportiga
Riigikogule „Eesti majanduse olukord ja väljavaated 2025“ (manuses). Muu
hulgas sisaldub raportis soovitus „madalaima elektrile tehtava
kogukulutuse saamiseks Eestis planeerida mittejuhitava taastuvelektri
osakaalu tarbimisest vahemikus 60–80%“. Siinkohal märgime, et Eestis
puuduvad suhteliselt madala linnastumismäära, ühtlase hajaasustuse,
väikese territooriumi, looduskaitsealade rohkuse ja metsamaa suure
osakaalu tõttu looduslikud ja demograafilised eeldused tuuleenergeetika
laialdaseks arendamiseks maismaal – s.o puuduvad eeldused nimetatud
soovituse järgimiseks.

Eksperdikogu raporti eriosana on koostatud TalTechi 20.06.2025
uuringuaruanne „Kes võidab ja kes maksab kinni ülemineku taastuvenergiale?
Kuidas leida tasakaal energiasüsteemi toimimise ning tarbija ja tootja
vahel?“ (manuses).

Soovime juhtida asjaomaste ministeeriumide ja asjassepuutuvate Riigikogu
komisjonide tähelepanu järgmistele asjaoludele seoses TalTechi
uuringuaruandega, pidades muu hulgas silmas, et uuringuaruanne käsitleb
vaid juhuelektri osakaalu suurendamise vahetuid majanduslikke aspekte.

1.	Uuringu pealkiri võiks olla täpsem, kuna uuringu käsitlusalaks on
peaasjalikult elekter, mitte kõik energiavormid/-liigid. Samuti on vastus
peakirja esimesele küsimusele olemas, sest teatavasti maksab lõppastmes
kogu energiaülemineku kinni tarbija, lihtsamalt öeldes Eesti elanikkond.
2.	Uuringuaruandes jääb kahjuks vastuseta teise peatüki pealkirjas
sisalduv küsimus: „Kui palju maksab üleminek taastuvenergiale?“
3.	Range vahetegemine elektri koguhinnal majapidamiste ja
mittemajapidamiste vahel ei anna üldpildis midagi, sest kõik kulud
kanduvad majanduses niikuinii lõpptarbijale. Pealegi tekitab
kodutarbijatele suunatav suurem elektrisüsteemi kogukulude osakaal
omakorda palgasurvet. Ehk parafraseerides: tööandjad võidavad
elektrihinnas, kuid kaotavad palgakulus.
4.	Näitena osundatud Taani ei suuda toota piisavalt elektrit oma
riigi tarbeks, importides ca 15% vajaminevast kogusest. Samuti on Taanile
suuresti abiks eeskätt Norrast pärinev odav hüdroelekter, kuid selle
importimine ei ole piiritu võimalus, nagu on selgelt näidanud poliitiline
olukord Norras. Ka Eestis ei tohiks jääda toetuma elektri impordile kui
iseenesest mõistetavale lahendusele.
5.	Mõned geopoliitilised tähelepanekud: ülejäänud Euroopa Liidu
territoorium ei ole Saksa jt juhtriikide tööstuse jaoks elektrijaam, mis
aitab „dunkelflaute“ üle elada. Euroopa Liit on vabatahtlik riikide
koostööliit, mitte liitriik, nagu Ameerika Ühendriigid. Samuti on
sõbralikud naaberriigid eeskätt naabrid, mitte sõbrad – keerulises
olukorras seisab iga riik ennekõike enda huvide eest.
6.	Tuulejaamad on Balti riikide territooriumi ulatuses juba praegu
hajutatud, kuid tegemist oleks elektritoodangu silumise mõttes jällegi
impordi ja ekspordiga, mis ei taga Eesti elektrijulgeolekut.
7.	Saksa ilmateenistuse uuringutele viitamisel on usutavasti
loogikaviga: „dunkelflaute“ tähendab päikese ja tuule vaegust üheaegselt.
Seega ei ole võimalik „dunkelflaute“ riski vähendada, kui tuuleenergiale
lisada päikeseenergiat.
8.	Viide Saksa ilmateenistusele ning võimalusele ühtlasemalt toota
tuule- ja päikeseelektrit, hajutades jaamad Eesti eri piirkondadesse on
muidugi huvitav. Samas tuleks tähele panna, et Frank Kaspari ülevaade
novembrist 2024 käsitleb tuulekiiruse kõrvalekaldeid 100 m kõrgusel
maapinnast ning Eesti idaserv kirdest kaguni on riigikaitseline
keeluvöönd. Maismaatuugenite puhul, mille kõrgus on suurusjärgus 290
meetrit, tuleb mängu nn atmosfääri hõõrdekiht ehk „planetary boundary
layer“, mis Eesti rannikualadel jääbki kahe-kolmesaja meetri piirimaile
(https://mapa.tutiempo.net/gdps/en/height-of-the-planetary-boundary-layer.
html). Seega oleks usutavam eeldada, et tuuletoodang sellisel kõrgusel on
üle Eesti üsna üheaegne ja sarnase mustriga.
9.	Fossiilne maagaas (enamjaolt metaan) koos tarneahela kadudega on
elektritootmisel samaväärne kasvuhooneefekti põhjustaja kui põlevkivi.
Pealegi on see importkütus, mille hind on ülimalt volatiilne.
10.	Küsitav on „energiasüsteemi netotulemi“ kasutamine ühena kolmest
põhimõõdikust. Kas elektritootmise üks kolmest peaeesmärgist on riigikassa
täitmine? Kuidas kasvatab maksutulu Eesti rahvuslikku rikkust? Maksutulu
peaks olema tagajärg, mitte eesmärk omaette.
11.	Väite (lk 29) „päikese- ja tuuletoodangu omahinna eelduseks on 0,3
senti/kWh“ puhul jääb selgusetuks, kuidas täpselt on see omahinna arvutus
tehtud, kui suur on kummagi energiaallika osakaal ning kas tuuletoodang
saadakse ainult maismaa- või ka mereparkidest.
12.	Kõik kolm modelleeritud stsenaariumi eeldavad juhuelektri tootmise
subsideerimist.
13.	Miks ei ole püütud sisse arvestada kõiki võimalikke kulutegureid,
sh ülekoormustasu, reservvõimsused, välisühenduste maksumus jne?
14.	Elektrisüsteemi ümberehitamine suurt maa-ala vajaval juhutootmisel
põhinevaks toob ühiskonnale kaasa elu ümberkorraldamisest tulenevalt palju
lisatoiminguid, täiendavaid kulusid ja lisanduvat keskkonnakoormust, muu
hulgas raadamise ja karjääride rajamise/laiendamise tõttu. Ka neid võiks
püüda kvantifitseerida.
15.	Peatükis 5 „Järeldused ja soovitused“ soovitatakse taastuvenergia
(loe: juhuelektri) kasutuselevõtu saavutamiseks laialdasemat
elektrifitseerimist, eriti tööstuses. Seega, ise tekitame kunstlikult
nõudluse ning siis asume rahuldama seda nõudlust juhuelektriga ja
lahendama kõiki kaasnevaid probleeme.
16.	Kokkuvõttes jääb uuringuaruande eesmärk veidi segaseks. Kas
põhisoovitus on elektrisüsteemi ühikukulu langetamiseks propageerida
massilist elektrifitseerimist? Teisisõnu, maksimeerida Eesti elanikkonna
(sh ettevõtete) sõltuvust ainult ühest energiavormist ehk elektrist?

Lugupidamisega / Regards,

***************
Urmas Maranik

MTÜ Looduse ja Inimeste Eest
Telefon: +372 516 28 26

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

https://www.facebook.com/mtu.looduse.inimeste.eest

<https://www.avast.com/sig-email?utm_medium=email&utm_source=link&utm_camp
aign=sig-email&utm_content=emailclient> 	Viirusevabawww.avast.com
<https://www.avast.com/sig-email?utm_medium=email&utm_source=link&utm_camp
aign=sig-email&utm_content=emailclient>